dunamuveszegyuttes

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-10-11 14:00 - 15:00 UTC | Lórév
Kis magyar táncrajz – Rendhagyó néprajzi óra a Petőfi Kulturális Program keretében
A gyermekek, fiatalok sokoldalú nevelésében, képességeik fejlesztésében elengedhetetlen a népi kultúra értékeinek megismerése, továbbá a népi játékok, a néptánc fejleszti a gyermekek mozgáskultúráját, testtudatát, identitását, szociális érzékenységét.
A Duna Művészegyüttes interaktív óra keretében bemutatja számos Kárpát-medencei tájegység táncát és tánctípusát (többek között: verbunk, csárdás, ugrós táncok, karikázó). Megismerkedhetnek a gyerekek az adott néprajzi tájegységek viseleteivel, jellemző dallamaival és hangszereivel.

Előadja:
Duna Művészegyüttes, Göncöl zenekar
Narrátor: Sikentáncz Szilveszter/Farkas László/Berecz István
Szerkesztő: Sikentáncz Szilveszter
Rendező: Juhász Zsolt

Fókuszban a koreográfusok - Juhász Zsolt
2025-10-12 19:00 - 21:00 | Hagyományok Háza, Corvin tér 8., Budapest, 1011, Magyarország
A Hagyományok Háza előadás-sorozatában a színpadi néptáncművészet kiemelkedő koreográfusait állítják fókuszpontba. Az est első részében egy ma már klasszikus, a színpadi tánctörténetben megkerülhetetlen alkotó emblematikus koreográfiái jelennek meg, amelyek az adott kor mindenféle társadalmi, kulturális vagy akár politikai befolyása ellenére is örökérvényűvé váltak. Az est második részében egy még aktívan alkotó koreográfus műveit mutatják be, reményeink szerint meggyőzően érzékeltetve ezáltal a színpadi néptáncművészet fejlődését, a törvényszerű hasonlóságokat és különbségeket, a jelen korunk diktálta új kérdéseket és az azokra adott aktuális válaszokat. A múlt és a jelen „megidézésében” a hivatásos táncegyüttesek mellett a legjobb amatőr együttesek is színpadra lépnek. A koreográfiák bemutatása után lehetőséget nyújtanak az alkotókkal való beszélgetésre.
Október 12-én művészeti vezetőnk, Juhász Zsolt, valamint Kovács József Dodi alkotásai lesznek láthatóak a színpadon.
Apák és fiak – Táncelőadás Nagy Albert gyűjtései nyomán c. műsorunkat visszük a Fókuszban a koreográfusok c. estre, amely az apák és fiak közti szellemi kapcsolaton keresztül a hagyományról, az átörökítésről és az átvételéről kíván szólni. A produkció Juhász Zsolt mesterének, Nagy Albertnek munkásságára emlékezik, az ő emblematikus gyűjtéseiből építkezik produkció tánc és zenei anyaga.
Az előadásban Kölcsey Ferenc Parainesis Kölcsey Kálmánhoz c. művéből idéz részleteket Rubold Ödön Jászai Mari-díjas színművész, Érdemes művész, valamint közreműködik Orosz Máté Imre, a Debreceni Hajdú Táncegyüttes növendéke.

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-10-14 11:00 - 12:00 | Hosszúhetény

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-10-14 14:15 - 15:15 | Geresdlak

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-10-20 11:30 - 12:30 | Biharkeresztes

Magyar táncképek
2025-10-23 19:00 - 20:00 | Bécs, Austria
A Magyar táncképek a Duna Művészegyüttes folklórelőadása, amelynek műsorát a Kárpát-medence autentikus néptáncait bemutató, feldolgozó koreográfiák alkotják.
Az előadás kötetlen szerkezetű, amely különböző hangulatokat idéz meg, impressziókat nyújt a paraszti kultúrából.
A színpadon mezőföldi, vág-garam közi, somogyi, Békés megyei, kárpátaljai és mezőségi táncok, valamint különböző vidékek pásztortáncai elevenednek meg, melyeket a Göncöl zenekar kísér virtuóz zenei összeállításokkal. Ezek a dallamok – hasonlóan a táncképekhez – a Kárpát-medence magyarságának és nemzetiségeinek népzenei hagyományait mutatják be.

Előadja a Duna Művészegyüttes tánckara és a Göncöl zenekar
Rendező: Juhász Zsolt

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-11-03 11:00 - 12:00 | Marcali

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-11-03 16:30 - 17:30 | Nagyberény

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-11-13 14:00 - 15:00 | Lenti

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-11-14 09:30 - 10:30 | Felsőrajk

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-11-14 13:45 - 14:45 | Nagyrécse

Partium - Az Értől az Óceánig
2025-11-28 19:00 - 20:15, 2026-01-09 19:00 - 20:10 | Nemzeti Táncszínház
A Partium a mai Magyarország és Erdély között elhelyezkedő csodás, kultúrájában színes és gazdag vidék. A történelem viharai során földrajzi kiterjedése sűrűn változott, így nehéz meghatározni az eredeti Partium pontos területét.
A jelenlegi értelemben vett mai Partium Máramaros, Szilágy, Szatmár, Bihar és Arad megyét foglalja magában. Etnikai térképe nagyon színes, többségében magyar, román, cigány, lakosság mellett élnek a vidéken szlovákok, bolgárok, szerbek és horvátok is.
A Partium bővelkedik hírességekben, e vidék szülöttei többek között: Ady Endre, Szilágyi Domokos, Kaffka Margit, Arany János, Kölcsey Ferenc, Tóth Árpád, Bartók Béla, Bakócz Tamás, Irinyi János.
Előadásunk a partiumi emberek identitáskérdéseit érintve beszél urbánus és paraszti létezésükről, a vidék sajátos kulturális sokszínűségéről, Magyarország és a Partium kapcsolatáról.
Az előadásban megjelennek Sárréti és Szilágsági magyar, Keményfoki román, Nadabi román és cigány, Mácsai cigány, Vingai bolgár táncok, Máramarosi hucul táncok Vipcse faluból, valamint Nagylak és Arad környéki szlovák énekek.
A produkcióban Rubold Ödön Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész Ady Endre, Arany János, Szilágyi Domokos, Dsida Jenő és Tóth Árpád verseit idézi.

A produkció a Duna Művészegyüttes és a Göncöl zenekar előadásában jön létre.

Közreműködik:
Rubold Ödön – Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész
Csasztvan Zsuzsanna – Népművészet Ifjú Mestere – ének
Barcza Zsolt – harmonika

Alkotók:
Zeneszerzők, zenei szerkesztők | Dulai Zoltán, Soós András, Göncöl zenekar, Ifj.Csoóri Sándor
Táncmesterek | Farkas Ágnes, Farkas Tamás, Móricz Bence, Prekup Anna, Németh Antal, Nagy Tímea, Sikentáncz Szilveszter, Chifor Lénárd András, Sáfrán Balázs, Gidró Roland, Szoboszlai-Kálmán Lilla, Izsó Lajos Hunor, Barta Réka, Szabó Tamás, Kovács Anita, Honvédő Eszter, Soltész Luca, Szabó Csaba
Jelmez, viselet | Winklerné Petri-Kiss Borbála
Díszlet | Michac Gábor
Látvány | JuZso
Fény | Lendvai Károly
Videó | Csajághy Réka Laura

Koreográfus, rendező munkatársa: Farkas Tamás – a Népművészet Ifjú Mestere, a Magyar Művészeti Akadémia ösztöndíjasa
Rendező-koreográfus: Juhász Zsolt – Harangozó Gyula-díjas koreográfus, érdemes művész

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-01 14:00 - 15:00 | Lukácsháza

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-02 09:30 - 10:30 | Berzence

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-02 15:00 - 16:00 | Komló

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-03 14:00 - 15:00 | Csépa

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-05 15:00 - 16:00 | Kállósemjén

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-07 16:00 - 17:00 | Tiszapüspöki

Székelykapu
2025-12-10 19:00 - 21:20, 2025-12-11 19:00 - 21:20 | MÜPA
A székelykapu az ősi erő, a hit, a remény, az Istenhez való tartozás jelképe, kommunikációs csatorna ég és föld között. Három oszlopa a test, a lélek és a szellem egységére utal, faragásai védelmi, kegyelmi és áldást adó szimbólumok. A Duna Művészegyüttes produkciójának inspirációs centrumában ez a csodálatos, gazdag jelentéssel bíró építmény áll. Az alkotói szándék szerint az előadás átjárót nyit két szféra, a szakrális és a világi között. E tér-idő játék elviszi a nézőt a székelység múltjába, megeleveníti a rég elfeledett táncokat, felidézi eredetüket és a jelentősebb történelmi eseményeiket. A székely kapu szellemi üzenete: „Áldás a bejövőnek, béke a kimenőnek”.

JELENETEK:

felvonás: Csillagösvényen

Első ének: Égi-földi eredetmondák
A mitikus múlt, melyben megjelenik a Nap és a Hold násza, Nimród és fiai: Hunor és Magor, a Csodaszarvas űzése, a székely nép születése.

Második ének: A Szent Anna-tó legendája
A székely legendárium egyik reprezentatív példája ez, mely a női princípiumot állítja szembe a férfiközpontú gondolkodásmóddal.

Harmadik ének: Székelyek Képes Krónikája
Megidézzük Dózsa György parasztfelkelését, Kőrösi Csoma Sándor keleti útját, a Siculicidiumot, avagy a mádéfalvi veszedelmet, a csíksomlyói Babba Máriát, a Napba öltözött Boldogasszonyt.

felvonás: „Áldás a bejövőnek, béke a kimenőnek”

Gyergyói tánckép
verbunk, csárdás és gyorscsárdás, Köllőké, ceppel

Felcsíki párok
cepper, zsuka, csárdás és sebes

„Egy kicsi madárka”
kászoni dallamok

Felső-Maros menti hangulatok / Marossárpatak, Vajdaszentivány
sebesforduló, huszárverbunk, csárdás, korcsos, cigánycsárdás, batuka

Magyarói virtuózok
marosmagyarói muzsika

Sóvidéki mulatság / Pálpatak, Korond, Makfalva
verbunk, csárdás, szöktetős, marosszéki

Közreműködik: Fekete Borbála – ének, Göncöl zenekar
Zeneszerző (első felvonás): Ifj. Csoóri Sándor
Zenei szerkesztő (második felvonás): Pál István „Szalonna”
Előadja: Duna Művészegyüttes
Dramaturgia: Orza Calin
Díszlet: Michac Gábor
Videó: Lukács Mihály
Jelmez: Winklerné Petri-Kiss Borbála, Furik Rita
Táncmesterek: Módosné Almási Berta, Módos Máté, Sáfrán Balázs, Szabó Csaba, Farkas Ágnes, Gaschler Beáta, Antal Áron, Nagypál Anett
Koreográfusok: Farkas Tamás, Kovács Norbert „Cimbi”, Kádár Ignác, Juhász Zsolt, Orza Calin
Tánckarvezetők: Soós Gyula András, Bonifert Katalin
Rendező: Juhász Zsolt

Az előadás bemutatója a Bartók Tavasz keretében a Duna Művészegyüttessel közös programként, a Müpa szervezésében valósult meg.

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-12 11:30 - 12:30 | Aba

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-15 11:00 - 12:00 | Jászboldogháza

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-16 11:30 - 12:30 | Nagydobsza

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-16 14:30 - 15:30 | Barcs

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-12-17 12:30 - 13:30 | Kenézlő

Kalászi Kortárs Tánctalálkozó - gálaműsor
2026-01-31 20:00 - 21:00 | Kós Károly Művelődési Ház, Budakalász
A Kalászi Kortárs Tánctalálkozóról
2026 januárjában huszadik jubileumát ünnepli a Kalászi Kortárs Tánctalálkozó. A rendezvény szervezője ezúttal is a Duna Táncműhely, s a rendezvény gyökerei is a társulathoz nyúlnak vissza, hiszen a Kós Károly Művelődési Ház / Kalászi Faluház annak indulása óta rendszeresen befogadja kísérleti előadásaikat, és az évek során egyre erősödő igény mutatkozott arra, hogy a Faluházban más kortárs táncelőadásokat is láthasson a közönség.

PROGRAM 2026:

Január 29. | 19:00
Háromszék Táncszínház – Napszentület

Január 30. | 19:00
TranzDanz – Hermész

Január 30. | 20:00
Etnofon zenekar és vendégei – koncert

Január 31. | 18:00
Duna Táncműhely – válasz/út
Január 31. | 20:00
20 éves jubileumi gálaműsor

Együttesünk fellép a Kortárs néptánc gálán olyan művészek között, mint a Közép-Európa Táncszínház, a Budapest Táncszínház, Grecsó Zoltán, a Duna Táncműhely, az Adonika Mozgásművészeti Stúdió és a budakalászi Lenvirág Táncegyüttes, de első alkalommal a gála résztvevője lesz Árvay-Vass Léna, a FrenÁk Társulat kortárstáncművésze is.

Részletek a Facebook eseményben: https://fb.me/e/3SnHivDHE

Jegyvásárlás itt: https://dunatancmuhely.jegy.hu/

Támogatók: Nemzeti Kulturális Alap, Kulturális és Innovációs Minisztérium, Budakalász Város Önkormányzata, Kós Károly Művelődési Ház és Könyvtár

SZERELEMKERT
2026-02-15 19:00 - 20:00 | Nemzeti Táncszínház
Szerelmi vágy, szerelmi álomEmléke, fénye űz feléd,Keresem az elvesztett édent,Remények, álmok édenét…Amikor én rajongó vággyalKövetlek, várlak tégedet,A multnak álma száll meg akkor:A mult és az emlékezet…(Ady Endre: A múltért)

A Szerelemkert című produkció egy rendhagyó válogatás, amelyben a koreográfiák, amellett, hogy a szerelemről szólnak, az előadóknak és az alkotóknak a tánchoz fűződő szeretetét, a művészi elkötelezettségét, a magyar néptánc és a színpadi néptáncművészet iránti tiszteletét tükrözik.
Az előadás gerincét neves koreográfusok rég nem látott, emblematikus művei alkotják kiegészülve az együttes jelenlegi repertoárján lévő koreográfiáival. Ebből a válogatásból a rendezésnek és az izgalmas látványvilágnak köszönhetően egy új, önálló előadás látható a színpadon.

Jelentek:
1. Szerelem /Kiss Ferenc, Mosóczi István (1992)
2. Botoló /Ifj. Csoóri Sándor, Szigeti Károly (1966)
3. Carmina Burana /Carl Orff, Kricskovics Antal (1977)
4. Fehér pár /Pál Lajos, Juhász Zsolt (2017)
5. Amazonok /Kiss Ferenc, Mucsi János (1991)
6. Kalitka /Kiss Ferenc, Foltin Jolán (1995)
7. Kézfogó /Lajkó Félix, Juhász Zsolt (2002)
8. Just for you /Vajda János, Györgyfalvay Katalin (1989)
9. Tavasz, tavasz /Kiss Ferenc, Juhász Zsolt (2024)

Előadja a Duna Művészegyüttes
Közreműködik: Fekete Borbála – ének, Ölveti Mátyás / Szontagh Márton – cselló, ifj. Csoóri Sándor – brácsa
Koreográfusok: Foltin Jolán, Györgyfalvay Katalin, Juhász Zsolt, Kricskovics Antal, Mosóczi István, Mucsi János, Szigeti Károly
Zeneszerzők: Carl Orff, Ifj. Csoóri Sándor, Kiss Ferenc, Lajkó Félix, Pál Lajos, Vajda János
Jelmez, díszlet: Túri Erzsébet
Látvány: JuZso
Fény: Lendvai Károly
Asszisztensek: Bonifert Katalin, Kovácsné Fodor Katalin, Soós Gyula András
Rendező: Juhász Zsolt

A Duna balladái - Táncok és imák a Duna mentén
2026-03-14 19:00 - 20:15 | Nemzeti Színház
A Duna balladái – Táncok és imák a Duna mentén c. produkció a JELEN/LÉT nemzetiségi fesztivál megnyitójaként március 14-én lesz látható a Nemzeti Színházban.

A Duna mentén élő népek számára a Duna az életet jelentő, nyugalmat árasztó hatalmas folyam, mely természetéből fakadóan határoz meg sorsokat, megmaradásunk kötelező záloga. A Duna múlt és jelen gigászi tanújaként hidat képez nyugat és kelet között. A Fekete erdőtől a Fekete tengerig minden nép azonosul az embert próbáló és formáló nagy folyó-toposszal, mely a kezdetektől fogva hatást gyakorolt hagyományos műveltségükre. Mi, magyarok a nemzeti tudatunk alap jelképeként tekintünk rá. A Duna a tisztaság és megtisztulás szimbóluma, erőt adó ihlető forrása megannyi művésznek. Stílusosan szólva, Dunát lehetne rekeszteni a róla szóló költeményekből.
A Duna Művészegyüttes 65 éves jubileumi évének zárására készült produkció címe – A Duna balladái – egyfajta romantikus költőiségre utal, de a ballada szó eredeti jelentésére: a táncra is. A Duna-menti népek táncaiból és zenéiből merítkezve éneklik, illetve táncolják el a dunai ember életérzéseit, a nagy folyamhoz kötődő rítusait.

Előadják: Duna Művészegyüttes és a Göncöl Zenekar
Közreműködik: StEfrem, Gera Gábor
Zenei szerkesztők: Ifj. Csoóri Sándor, Bubnó Tamás, Bubnó Lőrinc
Zeneszerzők: Ifj. Csoóri Sándor, Gera Gábor
Díszlettervező: Michac Gábor
Jelmeztervező: Túri Erzsébet
Fénytervező: Lendvai Károly
Táncmesterek: Csoltói József, Csoltóiné Szalai Márta, Farkas Máté, Borbély Beatrix, Sáfrán Balázs, Szabó-Kenéz Enikő, Ónodi Béla
Tánckarvezetők: Soós Gyula András, Bonifert Katalin
Koreográfusok: Hégli Dusán, Juhász Zsolt, Mihályi Gábor
Rendező: Juhász Zsolt

Apák és fiak - Táncelőadás Nagy Albert gyűjtései nyomán
2026-03-16 19:00 - 20:00 | Mohács
Hagyományos kultúránkban a szellemi javak átörökítése természetes folyamatként volt jelen. Szájról szájra terjedt tovább az a több generációnyi tudás, mely felhalmozódott a népművészetben, a mi esetünkben a népzenében és a néptáncban. A hagyomány, mint értékrend, meghatározta a falusi közösség erkölcsi mivoltát, átszőtte életét. A falusi szokások, táncmulatságok nem csak egyfajta szórakozási formaként funkcionáltak, hanem alkalmat adtak annak is, hogy az idősebb generáció nevelői hatást gyakorolhasson az új nemzedéknek. Hagyományosan apáról fiúra szállt tovább a tudás, de a generációs folyamatokat tekintve korszakok között is átíveltek szellemi értékeink.

A hagyományt ugyan a falusi közösség gyakorolta, de az átadásnak és átvételnek mégis megvoltak a kimagasló mesterei. Mai értelemben a kreatív alkotók voltak ők, akik tehetségük, művészi érzékük által formálták a nép művészetét.
Hagyományos műveltségünk modernkori fennmaradásáért sokat köszönhetünk azoknak a gyűjtőknek, akik még a fellelhető hagyományőrzők tudását bármilyen formában is rögzítették. Néptáncgyűjtőink munkája felbecsülhetetlen örökség, mivel a falusi társadalmakban a hagyományozódás megszűnt, s így az eltűnőben lévő szellemi örökség jelentős részét még időben átmentették jelenünkbe.
Az Apák és fiak közötti szellemi kapcsolaton keresztül a hagyományról, az átörökítésről és az átvételéről kíván szólni.
Az előadásban Kölcsey Ferenc Parainesis c. művéből idézünk részleteket Rubold Ödön tolmácsolásában.

Előadja a Duna Művészegyüttes és a Göncöl zenekar
Közreműködik: Rubold Ödön – Jászai Mari-díjas színművész, Érdemes művész, Orosz Máté Imre, a Debreceni Hajdú Táncegyüttes növendéke
Zenei szerkesztés: Göncöl zenekar, Horváth Mária Táncmesterek: az Együttes táncművészei Jelmez: Winklerné Petri-Kiss Borbála Díszlet: Michac Gábor Látvány: JuZso Videó: XORXOR Fény: Lendvai Károly Hang: Földes Gábor Szakmai konzulens: Gombos András Rendező-koreográfus: Juhász Zsolt

Az előadás kedvezményes jegyára a Déryné Program hozzájárulásának köszönhető.
