dunamuveszegyuttes

Hamupipőke
2024-10-16 14:30 - 15:30, 2024-10-17 13:00 - 14:00 UTC | Cegléd
A Hamupipőke a Grimm fivérek egyik legismertebb, örökérvényű meséje jámborságról és gonoszságról, hatalomvágyról és becsületről, ármányról és hűségről. Hamupipőke egy bálban, tánc közben ismeri meg a Herceget, s előadásunk is tánccal, zenével meséli el történetüket.
A Ghymes zenéjére készült lendületes koreográfiákban megelevenedik a királyi udvar élete, a mostohák civódása, az elveszett cipő gazdájának keresése és a szerelmesek egymásra találása.
A táncos-zenés forma kifejezően közvetíti a történetben rejlő érzelmeket, emberi értékeket.
A Duna Művészegyüttes az európai népek táncaiból (a Skandináviától a Balkánig) merítve hozta létre a gyerekek számára érthető és élvezhető, látványos és derűs előadását.

Zene: Ghymes
Díszlet – jelmez: Túri Erzsébet
Koreográfia: Juhász Zsolt, Maros Anna
Rendező-koreográfus: Mucsi János, Juhász Zsolt

Magyar táncképek
2024-10-19 20:00 - 21:00 | Lenti
A Magyar táncképek a Duna Művészegyüttes folklórelőadása, amelynek műsorát a Kárpát-medence autentikus néptáncait bemutató, feldolgozó koreográfiák alkotják.
Az előadás kötetlen szerkezetű, amely különböző hangulatokat idéz meg, impressziókat nyújt a paraszti kultúrából.
A színpadon mezőföldi, vág-garam közi, somogyi, Békés megyei, kárpátaljai és kalotaszegi táncok, valamint különböző vidékek pásztortáncai elevenednek meg, melyeket a Göncöl zenekar kísér virtuóz zenei összeállításokkal. Ezek a dallamok – hasonlóan a táncképekhez – a Kárpát-medence magyarságának és nemzetiségeinek népzenei hagyományait mutatják be.

Előadja a Duna Művészegyüttes tánckara és a Göncöl zenekar
Rendező: Juhász Zsolt

A Duna balladái - Táncok és imák a Duna mentén
2024-11-03 19:00 - 20:00 | Nemzeti Táncszínház
A Duna mentén élő népek számára a Duna az életet jelentő, nyugalmat árasztó hatalmas folyam, mely természetéből fakadóan határoz meg sorsokat, megmaradásunk kötelező záloga. A Duna múlt és jelen gigászi tanújaként hidat képez nyugat és kelet között. A Fekete erdőtől a Fekete tengerig minden nép azonosul az embert próbáló és formáló nagy folyó-toposszal, mely a kezdetektől fogva hatást gyakorolt hagyományos műveltségükre. Mi, magyarok a nemzeti tudatunk alap jelképeként tekintünk rá. A Duna a tisztaság és megtisztulás szimbóluma, erőt adó ihlető forrása megannyi művésznek. Stílusosan szólva, Dunát lehetne rekeszteni a róla szóló költeményekből.
A Duna Művészegyüttes 65 éves jubileumi évének zárására készült produkció címe – A Duna balladái – egyfajta romantikus költőiségre utal, de a ballada szó eredeti jelentésére: a táncra is. A Duna-menti népek táncaiból és zenéiből merítkezve éneklik, illetve táncolják el a dunai ember életérzéseit, a nagy folyamhoz kötődő rítusait.

Előadják: Duna Művészegyüttes és a Göncöl Zenekar
Közreműködik: Szent Efrém Férfikar, Gera Gábor
Zenei szerkesztők: Ifj. Csoóri Sándor, Bubnó Tamás, Bubnó Lőrinc
Zeneszerzők: Ifj. Csoóri Sándor, Gera Gábor
Díszlettervező: Michac Gábor
Jelmeztervező: Túri Erzsébet
Fénytervező: Lendvai Károly
Táncmesterek: Csoltói József, Csoltóiné Szalai Márta, Farkas Máté, Borbély Beatrix, Sáfrán Balázs, Szabó-Kenéz Enikő, Ónodi Béla
Tánckarvezetők: Soós Gyula András, Bonifert Katalin
Koreográfusok: Hégli Dusán, Juhász Zsolt, Mihályi Gábor
Rendező: Juhász Zsolt

Az előadás bemutatója a Nemzeti Táncszínházban, közös programként valósult meg.

Fordulj, kedves lovam - Válogatás Kallós Zoltán gyűjtéseiből
2024-11-29 19:00 - 20:00 | Fonó Budai Zeneház
Fordulj, kedves lovam – Válogatás Kallós Zoltán gyűjtéseiből
A Duna Művészegyüttes Göncöl zenekarának koncertje

A Duna Művészegyüttes állandó zenekara, a Göncöl zenekar önálló koncertje a kétszeres Kossuth-díjas erdélyi magyar néprajzkutató, Kallós Zoltán népzenei gyűjtéseiből válogat.
A Fordulj, kedves lovam – Válogatás Kallós Zoltán gyűjtéseiből című album a Spotify és Apple Music zenemegosztó csatornákon hallgatható, az album célja, hogy Kallós Zoltán életét, kiemelkedő személyiségét legfontosabb népzenei gyűjtéseiből válogatva mutassa be, melyet a koncerteken videó-illetve hangbejátszásokkal, fényképek vetítésével tesznek még érzékletesebbé.
Az album, így tehát a koncert zenei anyagában is kimagasló szerepet játszik Kallós szűkebb szülőföldje, a Kis-Szamos menti Válaszút és Bonchida, illetve Mezőség számos falujának (Feketelak, Buza, Vajdakamarás, Magyarszovát, Szék) hangszeres és vokális népzenéje, de Kallós Zoltán moldvai, gyimesi,kalotaszegi és nagysajói gyűjtéseiből is válogatnak. A zenei anyagot szerkesztette és természetesen a koncerten is közreműködik Enyedi Ágnes népdalénekes, aki Kallós Zoltánnal gyerekkorától kezdve nagyon szoros kapcsolatot ápolt. Énekesként közreműködik továbbá Mezei Balázs, a Duna Művészegyüttes táncművésze.

Előadja:
a Duna Művészegyüttes népi zenekara, a Göncöl Zenekar

Énekes közreműködők:
Enyedi Ágnes Junior Prima díjas népdalénekes, a Népművészet Ifjú Mestere
Mezei Balázs, a Duna Művészegyüttes táncművésze

Közreműködnek a Duna Művészegyüttes táncművészei.

Székelykapu
2024-12-03 19:00 - 21:00, 2024-12-04 19:00 - 21:00 | MÜPA
A székelykapu az ősi erő, a hit, a remény, az Istenhez való tartozás jelképe, kommunikációs csatorna ég és föld között. Három oszlopa a test, a lélek és a szellem egységére utal, faragásai védelmi, kegyelmi és áldást adó szimbólumok.
A Duna Művészegyüttes produkciójának inspirációs centrumában ez a csodálatos, gazdag jelentéssel bíró építmény áll. Az alkotói szándék szerint az előadás átjárót nyit két szféra, a szakrális és a világi között. E tér-idő játék elviszi a nézőt a székelység múltjába, megeleveníti a rég elfeledett táncokat, felidézi eredetüket és a jelentősebb történelmi eseményeiket. A székely kapu szellemi üzenete: „Áldás a bejövőnek, béke a kimenőnek”.

JELENETKIOSZTÁS:

felvonás: Csillagösvényen

Első ének: Égi-földi eredetmondák
A mitikus múlt, melyben megjelenik a Nap és a Hold násza, Nimród és fiai: Hunor és Magor, a Csodaszarvas űzése, a székely nép születése.

Második ének: A Szent Anna-tó legendája
A székely legendárium egyik reprezentatív példája ez, mely a női princípiumot állítja szembe a férfiközpontú gondolkodásmóddal.

Harmadik ének: Székelyek Képes Krónikája
Megidézzük Dózsa György parasztfelkelését, Kőrösi Csoma Sándor keleti útját, a Siculicidiumot, avagy a mádéfalvi veszedelmet, a csíksomlyói Babba Máriát, a Napba öltözött Boldogasszonyt.

felvonás: „Áldás a bejövőnek, béke a kimenőnek”

Gyergyói tánckép
verbunk, csárdás és gyorscsárdás, Köllőké, ceppel

Felcsíki párok
cepper, zsuka, csárdás és sebes

„Egy kicsi madárka”
kászoni dallamok

Felső-Maros menti hangulatok / Marossárpatak, Vajdaszentivány
sebesforduló, huszárverbunk, csárdás, korcsos, cigánycsárdás, batuka

Magyarói virtuózok
marosmagyarói muzsika

Sóvidéki mulatság / Pálpatak, Korond, Makfalva
verbunk, csárdás, szöktetős, marosszéki

Közreműködik: Kacsó Hanga Borbála / Fekete Borbála – ének, Göncöl zenekar
Zeneszerző (első felvonás): Ifj. Csoóri Sándor
Zenei szerkesztő (második felvonás): Pál István „Szalonna”
Előadja: Duna Művészegyüttes
Dramaturgia: Orza Calin
Díszlet: Michac Gábor
Videó: Lukács Mihály
Jelmez: Winklerné Petri-Kiss Borbála, Furik Rita
Táncmesterek: Módosné Almási Berta, Módos Máté, Sáfrán Balázs, Szabó Csaba, Farkas Ágnes, Gaschler Beáta, Antal Áron, Nagypál Anett
Koreográfusok: Farkas Tamás, Kovács Norbert „Cimbi”, Kádár Ignác, Juhász Zsolt, Orza Calin
Tánckarvezetők: Soós Gyula András, Bonifert Katalin
Rendező: Juhász Zsolt

Az előadás bemutatója a Bartók Tavasz keretében a Duna Művészegyüttessel közös programként, a Müpa szervezésében valósult meg.

Szerelemkert
2024-12-12 19:00 - 20:30 | Nemzeti Táncszínház
A Szerelemkert című produkció egy rendhagyó válogatás, amelyben a koreográfiák, amellett, hogy mind a szerelemről szólnak, az előadóknak és az alkotóknak a tánchoz fűződő szeretetét, a művészi elkötelezettségét, a magyar néptánc és a színpadi néptáncművészet iránti tiszteletét tükrözi.
Az előadás gerincét neves koreográfusok rég nem látott, emblematikus művei alkotják kiegészülve az együttes jelenlegi repertoárján lévő koreográfiáival. Ebből a válogatásból a rendezésnek és az izgalmas látványvilágnak köszönhetően egy új, önálló előadás jött létre.
A produkcióban énekesként közreműködik Fekete Borbála.
Az előadásban látható koreográfiák:
Kiss Ferenc – Mosóczi István: Szerelem
Ifj. Csoóri Sándor – Szigeti Károly: Botoló
Carl Orff – Kricskovics Antal: Carmina Burana
Pál Lajos – Juhász Zsolt: Fehér pár
Kiss Ferenc – Mucsi János: Amazonok
Kiss Ferenc – Foltin Jolán: Kalitka
Lajkó Félix – Juhász Zsolt: Kézfogó
Vajda János – Györgyfalvay Katalin: Just for you
Kiss Ferenc – Juhász Zsolt: Tavasz, tavasz

Előadja a Duna Művészegyüttes
Közreműködik: Fekete Borbála – ének
Koreográfusok: Foltin Jolán, Györgyfalvay Katalin, Juhász Zsolt, Kricskovics Antal, Mosóczi István, Mucsi János, Szigeti Károly
Zeneszerzők: Carl Orff, Ifj. Csoóri Sándor , Kiss Ferenc, Lajkó Félix, Pál Lajos, Vajda János
Jelmez, díszlet: Túri Erzsébet
Látvány: JuZso
Fény: Lendvai Károly
Asszisztensek: Bonifert Katalin, Kovácsné Fodor Katalin, Soós Gyula András
Rendező: Juhász Zsolt

Szerelemkert
2025-02-14 19:00 - 20:30 | Nemzeti Táncszínház
A Szerelemkert című produkció egy rendhagyó válogatás, amelyben a koreográfiák, amellett, hogy a szerelemről szólnak, az előadóknak és az alkotóknak a tánchoz fűződő szeretetét, a művészi elkötelezettségét, a magyar néptánc és a színpadi néptáncművészet iránti tiszteletét tükrözik.
Az előadás gerincét neves koreográfusok rég nem látott, emblematikus művei alkotják kiegészülve az együttes jelenlegi repertoárján lévő koreográfiáival. Ebből a válogatásból a rendezésnek és az izgalmas látványvilágnak köszönhetően egy új, önálló előadás látható a színpadon.

Jelentek:

Szerelem /Kiss Ferenc, Mosóczi István (1992)
Botoló /Ifj. Csoóri Sándor, Szigeti Károly (1966)
Carmina Burana /Carl Orff, Kricskovics Antal (1977)
Fehér pár /Pál Lajos, Juhász Zsolt (2017)
Amazonok /Kiss Ferenc, Mucsi János (1991)
Kalitka /Kiss Ferenc, Foltin Jolán (1995)
Kézfogó /Lajkó Félix, Juhász Zsolt (2002)
Just for you /Vajda János, Györgyfalvay Katalin (1989)
Tavasz, tavasz /Kiss Ferenc, Juhász Zsolt (2024)

Előadja a Duna Művészegyüttes
Közreműködik: Fekete Borbála – ének, Ölveti Mátyás / Szontagh Márton – cselló, ifj. Csoóri Sándor / Szabó András – brácsa
Koreográfusok: Foltin Jolán, Györgyfalvay Katalin, Juhász Zsolt, Kricskovics Antal, Mosóczi István, Mucsi János, Szigeti Károly
Zeneszerzők: Carl Orff, Ifj. Csoóri Sándor, Kiss Ferenc, Lajkó Félix, Pál Lajos, Vajda János
Jelmez, díszlet: Túri Erzsébet
Látvány: JuZso
Fény: Lendvai Károly
Asszisztensek: Bonifert Katalin, Kovácsné Fodor Katalin, Soós Gyula András
Rendező: Juhász Zsolt

Székelykapu
2025-02-22 19:00 - 20:30 | MÜPA
A székelykapu az ősi erő, a hit, a remény, az Istenhez való tartozás jelképe, kommunikációs csatorna ég és föld között. Három oszlopa a test, a lélek és a szellem egységére utal, faragásai védelmi, kegyelmi és áldást adó szimbólumok.
A Duna Művészegyüttes produkciójának inspirációs centrumában ez a csodálatos, gazdag jelentéssel bíró építmény áll. Az alkotói szándék szerint az előadás átjárót nyit két szféra, a szakrális és a világi között. E tér-idő játék elviszi a nézőt a székelység múltjába, megeleveníti a rég elfeledett táncokat, felidézi eredetüket és a jelentősebb történelmi eseményeiket. A székely kapu szellemi üzenete: „Áldás a bejövőnek, béke a kimenőnek”.

JELENETEK:

felvonás: Csillagösvényen

Első ének: Égi-földi eredetmondák
A mitikus múlt, melyben megjelenik a Nap és a Hold násza, Nimród és fiai: Hunor és Magor, a Csodaszarvas űzése, a székely nép születése.

Második ének: A Szent Anna-tó legendája
A székely legendárium egyik reprezentatív példája ez, mely a női princípiumot állítja szembe a férfiközpontú gondolkodásmóddal.

Harmadik ének: Székelyek Képes Krónikája
Megidézzük Dózsa György parasztfelkelését, Kőrösi Csoma Sándor keleti útját, a Siculicidiumot, avagy a mádéfalvi veszedelmet, a csíksomlyói Babba Máriát, a Napba öltözött Boldogasszonyt.

felvonás: „Áldás a bejövőnek, béke a kimenőnek”

Gyergyói tánckép
verbunk, csárdás és gyorscsárdás, Köllőké, ceppel

Felcsíki párok
cepper, zsuka, csárdás és sebes

„Egy kicsi madárka”
kászoni dallamok

Felső-Maros menti hangulatok / Marossárpatak, Vajdaszentivány
sebesforduló, huszárverbunk, csárdás, korcsos, cigánycsárdás, batuka

Magyarói virtuózok
marosmagyarói muzsika

Sóvidéki mulatság / Pálpatak, Korond, Makfalva
verbunk, csárdás, szöktetős, marosszéki

Közreműködik: Fekete Borbála – ének, Göncöl zenekar

Zeneszerző (első felvonás): Ifj. Csoóri Sándor
Zenei szerkesztő (második felvonás): Pál István „Szalonna”
Előadja: Duna Művészegyüttes
Dramaturgia: Orza Calin
Díszlet: Michac Gábor
Videó: Lukács Mihály
Jelmez: Winklerné Petri-Kiss Borbála, Furik Rita
Táncmesterek: Módosné Almási Berta, Módos Máté, Sáfrán Balázs, Szabó Csaba, Farkas Ágnes, Gaschler Beáta, Antal Áron, Nagypál Anett
Koreográfusok: Farkas Tamás, Kovács Norbert „Cimbi”, Kádár Ignác, Juhász Zsolt, Orza Calin
Tánckarvezetők: Soós Gyula András, Bonifert Katalin
Rendező: Juhász Zsolt

Az előadás bemutatója a Bartók Tavasz keretében a Duna Művészegyüttessel közös programként, a Müpa szervezésében valósult meg.

Székelykapu
2025-02-24 19:00 - 20:30

Hamupipőke
2025-03-09 11:00 - 12:00 | Nemzeti Táncszínház

APÁK ÉS FIAK
2025-03-14 19:00 - 20:00 | Cegléd, Kossuth Művelődési Központ
Apák és fiak – Táncelőadás Nagy Albert gyűjtései nyomán

Az, ki életében sokat érzett és gondolkozott; s érzeményit és gondolatait nyom nélkül elröppenni nem hagyta: oly kincset gyűjthetett magának, mely az élet minden szakában, a szerencse minden változásai közt gazdag táplálatot nyújt lelkének. Sok szépet írának a bölcsek, s gyakran a nem éppen bölcsek is; gazdag forrást nyitának fel, honnan jó sorsban intést, balban vigasztalást, mindkettőben magasbra emelkedést, szív és észnemesülést meríthetünk; de azok is csak úgy hatnak reánk, ha érzés és gondolkodás által sajátunkká tevők, ha saját magunkban kiforrva lényünkhez kapcsolódtak, mint esti szélhez a virágillat, melyben megfürdött.
Kölcsey Ferenc: Parainesis Kölcsey Kálmánhoz

Hagyományos kultúránkban a szellemi javak átörökítése természetes folyamatként volt jelen. Szájról szájra terjedt tovább a tudás, mely felhalmozódott a népművészetben. A hagyomány, mint értékrend meghatározta a falusi közösség életét, mely apáról fiúra szállt ugyan, de a generációs folyamatokat tekintve korszakok között is átíveltek szellemi értékeink.
A produkció az apák és fiak közötti szellemi kapcsolaton keresztül a hagyományról, az átörökítésről és az átvételéről kíván szólni. Az előadás a tervek szerint egy sorozat kezdő állomása, melyben az Együttes tisztelegni kíván a kiemelkedő munkát végző néptáncgyűjtők előtt.
Elsőként, Juhász Zsolt mesterének, Nagy Albertnek munkásságára emlékeznek. Az ő emblematikus gyűjtéseiből építkezik produkció tánc és zenei anyaga.
Az előadásban Kölcsey Ferenc Parainesis Kölcsey Kálmánhoz c. művéből idéznek részleteket Rubold Ödön tolmácsolásában.

Előadja a Duna Művészegyüttes és a Göncöl zenekar
Közreműködik: Rubold Ödön – Jászai Mari-díjas színművész, Érdemes művész és Orosz Máté Imre, a Debreceni Hajdú Táncegyüttes növendéke
Zenei szerkesztés: Göncöl zenekar, Horváth Mária
Táncmesterek: az Együttes táncművészei
Jelmez: Winklerné Petri-Kiss Borbála
Díszlet: Michac Gábor
Látvány: JuZso
Videó: XORXOR
Fény: Lendvai Károly
Hang: Földes Gábor
Szakmai konzulens: Gombos András
Rendező-koreográfus: Juhász Zsolt

MÜPA 20 - Generációk ünnepe
2025-03-16 10:30 - 12:00 | MÜPA
Születésnapi hétvége a Müpában
2025. március 15-16.

Pontosan 20 éve, 2005. március 14-én nyitotta meg kapuit a Müpa. Március 15-én és 16-án egy maratoni hétvége keretében ünnepeljük meg ezt az emlékezetes 20 évet, olyan művészekkel, akik közül sokakkal már az első pillanattól szorosan összefonódott a Müpa sorsa. Művészcsaládok és zenészgenerációk váltják egymást a színpadon.

Március 16-án Mozgásban – Néptáncgála című műsorban a Magyar Állami Népi Együttes és Magyar Nemzeti Táncegyüttes mellett mi is színpadra lépünk.

Március 16. vasárnap programjai:
10:30 – 12:00 – Mozgásban – Néptáncgála

További programok a Müpa weboldalán.

A Duna balladái - Táncok és imák a Duna mentén
2025-03-30 19:00 - 20:30

Székelykapu
2025-04-16 19:00 - 20:30, 2025-04-17 19:00 - 20:30 | MÜPA
A székelykapu az ősi erő, a hit, a remény, az Istenhez való tartozás jelképe, kommunikációs csatorna ég és föld között. Három oszlopa a test, a lélek és a szellem egységére utal, faragásai védelmi, kegyelmi és áldást adó szimbólumok.
A Duna Művészegyüttes produkciójának inspirációs centrumában ez a csodálatos, gazdag jelentéssel bíró építmény áll. Az alkotói szándék szerint az előadás átjárót nyit két szféra, a szakrális és a világi között. E tér-idő játék elviszi a nézőt a székelység múltjába, megeleveníti a rég elfeledett táncokat, felidézi eredetüket és a jelentősebb történelmi eseményeiket. A székely kapu szellemi üzenete: „Áldás a bejövőnek, béke a kimenőnek”.

JELENETEK:

felvonás: Csillagösvényen

Első ének: Égi-földi eredetmondák
A mitikus múlt, melyben megjelenik a Nap és a Hold násza, Nimród és fiai: Hunor és Magor, a Csodaszarvas űzése, a székely nép születése.

Második ének: A Szent Anna-tó legendája
A székely legendárium egyik reprezentatív példája ez, mely a női princípiumot állítja szembe a férfiközpontú gondolkodásmóddal.

Harmadik ének: Székelyek Képes Krónikája
Megidézzük Dózsa György parasztfelkelését, Kőrösi Csoma Sándor keleti útját, a Siculicidiumot, avagy a mádéfalvi veszedelmet, a csíksomlyói Babba Máriát, a Napba öltözött Boldogasszonyt.

felvonás: „Áldás a bejövőnek, béke a kimenőnek”

Gyergyói tánckép
verbunk, csárdás és gyorscsárdás, Köllőké, ceppel

Felcsíki párok
cepper, zsuka, csárdás és sebes

„Egy kicsi madárka”
kászoni dallamok

Felső-Maros menti hangulatok / Marossárpatak, Vajdaszentivány
sebesforduló, huszárverbunk, csárdás, korcsos, cigánycsárdás, batuka

Magyarói virtuózok
marosmagyarói muzsika

Sóvidéki mulatság / Pálpatak, Korond, Makfalva
verbunk, csárdás, szöktetős, marosszéki

Közreműködik: Kacsó Hanga Borbála – ének, Göncöl zenekar

Zeneszerző (első felvonás): Ifj. Csoóri Sándor
Zenei szerkesztő (második felvonás): Pál István „Szalonna”
Előadja: Duna Művészegyüttes
Dramaturgia: Orza Calin
Díszlet: Michac Gábor
Videó: Lukács Mihály
Jelmez: Winklerné Petri-Kiss Borbála, Furik Rita
Táncmesterek: Módosné Almási Berta, Módos Máté, Sáfrán Balázs, Szabó Csaba, Farkas Ágnes, Gaschler Beáta, Antal Áron, Nagypál Anett
Koreográfusok: Farkas Tamás, Kovács Norbert „Cimbi”, Kádár Ignác, Juhász Zsolt, Orza Calin
Tánckarvezetők: Soós Gyula András, Bonifert Katalin
Rendező: Juhász Zsolt

Az előadás bemutatója a Bartók Tavasz keretében a Duna Művészegyüttessel közös programként, a Müpa szervezésében valósult meg.

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-04-22 14:30 - 15:30 | Kondoros
Kis magyar táncrajz – Rendhagyó néprajzi óra a Petőfi Kulturális Program keretében
A gyermekek, fiatalok sokoldalú nevelésében, képességeik fejlesztésében elengedhetetlen a népi kultúra értékeinek megismerése, továbbá a népi játékok, a néptánc fejleszti a gyermekek mozgáskultúráját, testtudatát, identitását, szociális érzékenységét.
A Duna Művészegyüttes interaktív óra keretében bemutatja számos Kárpát-medencei tájegység táncát és tánctípusát (többek között: verbunk, csárdás, ugrós táncok, karikázó). Megismerkedhetneka gyerekek az adott néprajzi tájegységek viseleteivel, jellemző dallamaival és hangszereivel.

Előadja:
Duna Művészegyüttes, Göncöl zenekar
Narrátor: Sikentáncz Szilveszter/Berecz István
Szerkesztő: Sikentáncz Szilveszter
Rendező: Juhász Zsolt

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-04-30 11:00 - 12:00 | Harsány

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-05-07 11:00 - 12:00 | Bakonycsernye
Kis magyar táncrajz – Rendhagyó néprajzi óra a Petőfi Kulturális Program keretében

A gyermekek, fiatalok sokoldalú nevelésében, képességeik fejlesztésében elengedhetetlen a népi kultúra értékeinek megismerése, továbbá a népi játékok, a néptánc fejleszti a gyermekek mozgáskultúráját, testtudatát, identitását, szociális érzékenységét.
A Duna Művészegyüttes interaktív óra keretében bemutatja számos Kárpát-medencei tájegység táncát és tánctípusát (többek között: verbunk, csárdás, ugrós táncok, karikázó). Megismerkedhetnek a gyerekek az adott néprajzi tájegységek viseleteivel, jellemző dallamaival és hangszereivel.

Előadja:
Duna Művészegyüttes, Göncöl zenekar
Narrátor: Sikentáncz Szilveszter/Berecz István
Szerkesztő: Sikentáncz Szilveszter
Rendező: Juhász Zsolt

Szépséges Mezőség
2025-05-13 19:00 - 21:00 | Nemzeti Táncszínház
A Mezőség sokszínű népművészete Bartók Bélától és Kodály Zoltántól kezdve Martin Györgyön és Tímár Sándoron át Novák Ferencig számos gyűjtő érdeklődését felkeltette már. Tehát bőséges forrásból dolgozhatott Juhász Zsolt együttesvezető, rendező, aki így gondolkodott a műsor kapcsán:
„Az érzéseinket, a tájegység iránti szeretetet, annak szépségeit szeretnénk megmutatni. Multikulturális vidék magyarsággal, románsággal, cigánysággal – ezt az izgalmas együttélést próbáljuk színre vinni.”

A „Szépséges Mezőség” mintegy 300 településen, a magyar, a román, a cigány és a szász kultúra összefonódása révén kialakult sokszínű világon kalauzolja végig a nézőket. Ez a multikulturalitás áll a műsor tematikai centrumában is, melyet énekszó, Wass Albert prózái, valamint tangóharmonika és a Göncöl zenekar játéka színesít.
A színpadkép alapvetően a mezőségi dombságot jeleníti meg absztrakt díszletekkel, monumentális, gurítható dobogókkal.
A bemutatóra készülve több kiváló táncos szakember segítette az Együttes munkáját: a darab Kocsis Enikő, Fitos Dezső, Farkas Tamás és Juhász Zsolt koreográfiáira épül.
A „Szépséges Mezőség” című előadás bemutatója a Liszt Ünnep Nemzetközi Kulturális Fesztivál programjaként, a Müpa szervezésében valósult meg 2021. október 24-én, 19 órakor, a Müpa-ban.

Közreműködők:
Ének: Kacsó Hanga Borbála
Próza: Tóth Károly
Tangóharmonika: Barcza Zsolt

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-05-15 11:00 - 2025-05-16 15:00 | Békés vármegye
Orosházán, Battonyán, Kétegyházán, Szarvason a Kis magyar táncrajz – Rendhagyó néprajzi óra a Petőfi Kulturális Program keretében.
A gyermekek, fiatalok sokoldalú nevelésében, képességeik fejlesztésében elengedhetetlen a népi kultúra értékeinek megismerése, továbbá a népi játékok, a néptánc fejleszti a gyermekek mozgáskultúráját, testtudatát, identitását, szociális érzékenységét.
A Duna Művészegyüttes interaktív óra keretében bemutatja számos Kárpát-medencei tájegység táncát és tánctípusát (többek között: verbunk, csárdás, ugrós táncok, karikázó). Megismerkedhetnek a gyerekek az adott néprajzi tájegységek viseleteivel, jellemző dallamaival és hangszereivel.

Előadja:
Duna Művészegyüttes, Göncöl zenekar
Narrátor: Sikentáncz Szilveszter/Berecz István
Szerkesztő: Sikentáncz Szilveszter
Rendező: Juhász Zsolt

Apák és fiak – Táncelőadás Nagy Albert gyűjtései nyomán
2025-05-20 15:00 - 16:00 | Nemzeti Táncszínház
Apák és fiak – Táncelőadás Nagy Albert gyűjtései nyomán
„Az, ki életében sokat érzett és gondolkozott; s érzeményit és gondolatait nyom nélkül elröppenni nem hagyta: oly kincset gyűjthetett magának, mely az élet minden szakában, a szerencse minden változásai közt gazdag táplálatot nyújt lelkének. Sok szépet írának a bölcsek, s gyakran a nem éppen bölcsek is; gazdag forrást nyitának fel, honnan jó sorsban intést, balban vigasztalást, mindkettőben magasbra emelkedést, szív és észnemesülést meríthetünk; de azok is csak úgy hatnak reánk, ha érzés és gondolkodás által sajátunkká tevők, ha saját magunkban kiforrva lényünkhez kapcsolódtak, mint esti szélhez a virágillat, melyben megfürdött.” Kölcsey Ferenc: Parainesis Kölcsey Kálmánhoz

Hagyományos kultúránkban a szellemi javak átörökítése természetes folyamatként volt jelen. Szájról szájra terjedt tovább a tudás, mely felhalmozódott a népművészetben. A hagyomány, mint értékrend meghatározta a falusi közösség életét, mely apáról fiúra szállt ugyan, de a generációs folyamatokat tekintve korszakok között is átíveltek szellemi értékeink.
A produkció az apák és fiak közötti szellemi kapcsolaton keresztül a hagyományról, az átörökítésről és az átvételéről kíván szólni. Az előadás a tervek szerint egy sorozat kezdő állomása, melyben az Együttes tisztelegni kíván a kiemelkedő munkát végző néptáncgyűjtők előtt.
Elsőként, Juhász Zsolt mesterének, Nagy Albertnek munkásságára emlékeznek. Az ő emblematikus gyűjtéseiből építkezik produkció tánc és zenei anyaga.
Az előadásban Kölcsey Ferenc Parainesis Kölcsey Kálmánhoz c. művéből idéznek részleteket Rubold Ödön tolmácsolásában.

Előadja a Duna Művészegyüttes és a Göncöl zenekar
Közreműködik: Végső Miklós, Harangozó Gyula-díjas táncművész, a Magyar Állami Népi Együttes Örökös Tagja, Orosz Máté Imre, a Debreceni Hajdú Táncegyüttes növendéke
Hangfelvételről közreműködik: Rubold Ödön, Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész
Zenei szerkesztés: Göncöl zenekar, Horváth Mária
Táncmesterek: az Együttes táncművészei
Jelmez: Winklerné Petri-Kiss Borbála
Díszlet: Michac Gábor
Látvány: JuZso
Videó: XORXOR
Fény: Lendvai Károly
Hang: Földes Gábor
Szakmai konzulens: Gombos András
Rendező-koreográfus: Juhász Zsolt

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-05-23 18:00 - 19:00 | Deszk

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-05-27 10:00 - 11:00 | Monor

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-05-28 11:00 - 12:00 | Mindszent

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-05-31 14:00 - 15:00 | Nyírpazony

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-06-04 10:30 - 11:30 | Őcsény

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-06-04 14:30 - 15:30 | Fadd

Rendhagyó néprajzi óra - Petőfi Kulturális Program
2025-06-07 17:00 - 18:00 | Balatonalmádi
